Про журнал Регіональний міжвузівський збірник наукових праць «Системні технології» заснований в січні 1997 року, видається 6 разів на рік. Згідно наказу Міністерства освіти і науки України № 1643 від 28.12.2019 року регіональний міжвузівський збірник наукових праць «Системні технології» внесено до Переліку наукових фахових видань України, категорія «Б». Галузь знань – технічні науки.
The National metallurgical academy of Ukraine
ЕМПІРИЧНЕ ВИЗНАЧЕННЯ МІНІМАЛЬНО ДОСТАТНЬОГО ОБСЯГУ НАВЧАЛЬНОЇ ВИБІРКИ ДЛЯ МОДЕЛЕЙ МАШИННОГО НАВЧАННЯ ЗА ЗАДАНОГО РІВНЯ ПОХИБКИ
Статтю присвячено задачі емпіричного визначення мінімально достатнього обсягу навчальної вибірки для регресійних моделей машинного навчання у системах сенсорного сортування руд. Актуальність теми зумовлена значними витратами на формування репрезентативних наборів даних у гірничодобувній промисловості. Постановка проблеми полягає в необхідності переходу від якісного аналізу кривої навчання до кількісної оцінки достатнього розміру вибірки за заданого рівня похибки. Метою дослідження є перевірка ієрархії підходів: крива навчання – параметрична степенева екстраполяція – GP-based learning-type curve. Методи: 10-fold GroupKFold крос-валідація, байєсівський підбір гіперпараметрів (Optuna), нелінійна регресія, гауссівські процеси. Отримано: R² = 0,93 на тестових фолдах; мінімально достатній обсяг вибірки для RMSE ≤ 12 оцінено в діапазоні 559–810 спостережень. Ключовий висновок: запропонована методика дозволяє обґрунтовано визначати поріг, після якого подальше розширення вибірки перестає давати практичний ефект.
Авторське право (c) 2026 Системні технології https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МЕТОД ТА ПРОГРАМНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ДЛЯ ПІДВИЩЕННЯ ЯКОСТІ ЗОБРАЖЕНЬ
У статті розглянута задача покращення якості цифрових зображень. Запропоновано адаптивний метод покращення якості цифрових зображень, що ґрунтується на початковому визначенні типу вхідного зображення та застосуванні моделей згорткових нейронних мереж архітектур GFPGAN та Real-ESRGAN, а також цифрового методу перетворення зображень AIEA на основі визначеного типу зображення. Розроблено програмне забезпечення покращення якості цифрових зображень. Ефективність запропонованого методу покращення якості зображень за метриками PSNR та SSIM становить 29,63 та 0,913 відповідно для типу портретних зображень, 29,14 та 0,889 відповідно для типу зашумлених зображень, 28,47 та 0,861 для інших типів зображень.
ПРОБЛЕМИ ПІДВИЩЕННЯ ЕФЕКТИВНОСТІ ВБУДОВАНИХ СИСТЕМ КЕРУВАННЯ З МОДУЛЕМ КОМП’ЮТЕРНОГО ЗОРУ
У статті досліджується актуальна проблема підвищення ефективності вбудованих систем автоматичного керування (САК), в яких робота віртуальних датчиків виконується за алгоритмами комп’ютерного зору на базі глибоких нейромереж. Виконаний аналіз сучасних підходів до компресії нейромережевих моделей (квантування, проріджування) у контексті парадигм Edge AI та TinyML. За результатом огляду робот інших авторів висвітлена недостатня узгодженість параметрів САК: оптимізація моделей виключно за метриками машинного навчання, без урахування динаміки об’єкта, що знижує запаси стійкості системи через зміну статистики помилок та внесення стохастичного шуму. Сформульовані завдання дослідження, що поєднує цифрові двійники, емуляцію та апаратну реалізацію (Hardware-in-the-loop) поставленої задачі пошуку оптимального компромісу між затримкою інференсу та точністю оцінки стану об'єкта для підвищення ефективності автономних систем.
СЕГМЕНТАЦІЯ ЗОБРАЖЕНЬ З УРАХУВАННЯМ НЕВИЗНАЧЕНОСТІ ЗА ДОПОМОГОЮ АРХІТЕКТУРИ U-NET І MONTE CARLO DROPOUT
Історично згорткові нейронні мережі набули поширення для вирішення задач розпізнавання об’єктів на зображеннях, зокрема для попереднього аналізу пошкоджень після стихійних явищ. Архітектура U-Net стала одним із популярних рішень для сегментації зображень; за останні роки з’явилося багато досліджень і модифікацій даної моделі, що використовують як механізми уваги, так і окремі модулі для покращення результатів класифікації. Водночас дослідження оцінки невизначеності й пояснення роботи сегментаційних моделей все ще потребують поглиблення, чим і зумовлена актуальність даної роботи. Хоча підвищення точності й ефективності є важливою складовою будь-якої моделі, в таких задачах як попередній аналіз пошкоджень і збитків оцінка впевненості, або невизначеності, є одним із вирішальних факторів, оскільки може бути використана для подальшого прийняття рішень. Мета дослідження полягає у побудові сегментаційної моделі модифікованої архітектури U-Net з модулем ASPP з урахуванням невизначеності шляхом множинного запуску моделі з різними масками відсіювання (Monter Carlo Dropout) для попереднього аналізу пошкоджених будівель на зображеннях. В роботі представлено дослідження модифікованої архітектури U-Net із заміною bottleneck на модуль ASPP та застосуванням Monte Carlo Dropout. На основі розрахункових формул дисперсії, ентропії та взаємної інформації сформовано карти невизначеності, що застосовано для покращення сегментації. Показано, що ASPP підвищує точність визначення форм об’єктів, а комбінована функція втрат сприяє покращенню сегментації. У експериментах досягнуто приросту 3.8% середнього IoU, 4% для вцілілих і 5.3% для зруйнованих будівель. Маски невизначеності проаналізовано та використано в методі з двома пороговими значеннями впевненості й невизначеності моделі для виділення найбільш надійних ділянок. Для практичного впровадження описаних методів і підходів існує необхідність їх подальшого дослідження.
ПРОЕКТУВАННЯ БЕЗПЕЧНОЇ АРХІТЕКТУРИ РОЗПОДІЛЕНОЇ СИСТЕМИ ЗБОРУ ТА НАКОПИЧЕННЯ ПРОМИСЛОВИХ ДАНИХ НА ПЛАТФОРМІ JAVA
У статті розглянуто проблему забезпечення цілісності та безпеки технологічних даних у гірничо-видобувній галузі. Метою є проєктування захищеної розподіленої Java-архітектури для збору, збереження та обробки даних. Використано методи системного аналізу, моделювання загроз і архітектурного проєктування. Запропоновано мікросервісну архітектуру з принципами Security-by-Design, mTLS, RBAC та подієвою взаємодією. Результати демонструють підвищення відмовостійкості завдяки гібридному зберіганню з реплікацією та синхронізацією даних, що забезпечує усунення єдиних точок відмови та інтеграцію в сучасну ІТ-інфраструктуру.
МЕТОДОЛОГІЧНІ ПІДХОДИ ТА ІНФОРМАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ СУПУТНИКОВОГО МОНІТОРИНГУ ЕКОЛОГІЧНИХ РИЗИКІВ У ГІРНИЧОДОБУВНІЙ ПРОМИСЛОВОСТІ
У статті розглянуто можливості застосування сучасних методів дистанційного зондування Землі для моніторингу гірничодобувних територій та оцінки екологічних ризиків в умовах обмеженого доступу. Особливу увагу приділено комплексному використанню оптичних і радарних супутникових даних та аналізу часових рядів спостережень. На прикладі Щербаківського хвостосховища проаналізовано особливості його структурної організації та виявлено ознаки фільтраційних процесів і можливих витоків на прилеглі території. Показано, що застосування індексу вологості SMI на основі температурних даних Landsat-8 дозволяє ідентифікувати зони підвищеного зволоження. Обґрунтовано, що використання супутникових підходів забезпечує підвищення оперативності та достовірності екологічного моніторингу.
КІБЕРГІГІЄНА МОЛОДІ У СОЦІАЛЬНИХ ПЛАТФОРМАХ: ВІД АНАЛІЗУ AITM-АТАК ДО МОДЕЛЕЙ БЕЗПЕЧНОЇ ПОВЕДІНКИ
В статті проведено комплексне дослідження ризиків, з якими стикається молодіжна аудиторія у сучасних соціальних медіапросторах. Актуальність дослідження зумовлена стрімким розвитком методів соціальної інженерії, що переважно базуються на психологічних маніпуляціях. Представлено класифікацію соціальних мереж за віковими групами користувачів, що дозволило ідентифікувати пріоритетні вектори атак для кожної платформи. На основі емпіричного опитування виявлено критичні прогалини в цифровій обізнаності молоді: встановлено, що значна частина респондентів є вразливими до атак типу Adversary-in-the-Middle (AiTM) через нездатність розпізнати підроблені домени, а також ігнорують відсутність протоколів шифрування даних. Детально проаналізовано механіку перехоплення сесійних токенів та подальшого захоплення облікових записів (Account Takeover). Практичне значення дослідження полягає у розробці триярусної моделі захисту, що включає загальносистемні, платформно-орієнтовані (Telegram, Instagram, TikTok) та мережеві (Wi-Fi безпека) рекомендації. Запропонований освітньо-поведінковий підхід зміщує акцент із суто технічних засобів захисту на формування активної цифрової стійкості користувача.
ПРИНЦИПИ ТА РІШЕННЯ СТВОРЕННЯ ОБЛАДНАННЯ ЖИВЛЕННЯ ТА ВИМІРЮВАННЯ ДЛЯ ДОСЛІДЖЕННЯ ПЛАЗМОВИХ АКТУАТОРІВ
Для забезпечення контрольованого та стабільного діелектричного бар’єрного розряду при роботі плазмового актуатору потрібен як відповідний пристрій генерації високої різниці потенціалів з можливістю керування значенням потенціалу та частоти, так і спеціальна вимірювальна техніка, здатна працювати в цих умовах. В статті розглянуто конструкцію регульованого джерела високої змінної напруги з регулюванням частоти та можливістю вимірювати вихідний струм та напругу. Проведено серію лабораторних досліджень на працездатність всіх її елементів та модулів. Конструкція показала свою працездатність і може бути використана в серії лабораторних досліджень з керування плазмових актуаторів.
АНАЛІЗ МЕТОДІВ КЕРУВАННЯ ПРОЦЕСІВ ТЕРМІЧНОЇ ОБРОБКИ ПЛОДООВОЧЕВИХ КОНСЕРВІВ У ВЕРТИКАЛЬНИХ АВТОКЛАВАХ
У роботі проведено аналіз існуючих методів керування процесами термічної обробки плодоовочевих консервів у вертикальних автоклавах. Розглянуто проблеми використання традиційних пропорційно-інтегрально-диференціальних (ПІД) регуляторів, зумовлені значною тепловою інерційністю об'єкта та складністю налаштування під різні типи і маси завантаження. Проаналізовано перспективні підходи до автоматизації, зокрема прогнозуюче керування на основі моделей (MPC), яке дозволяє оптимізувати процес безпосередньо за цільовим показником накопиченої мікробіологічної летальності (F0) з урахуванням технологічних обмежень. Окрему увагу приділено можливостям застосування інтелектуальних методів, таких як адаптивні нечіткі регулятори (Fuzzy-PID) та штучні нейронні мережі (ANN), що виконують функцію віртуальних "м'яких сенсорів" для прогнозування температури всередині тари. За результатами аналізу обґрунтовано необхідність переходу до гібридних інтелектуальних систем керування для забезпечення енергоефективності, компенсації нелінійності процесів теплообміну та збереження харчової цінності складноструктурної гетерогенної продукції.
ДОСЛІДЖЕННЯ ТЕХНОЛОГІЙ ТА РОЗРОБЛЕННЯ СИСТЕМИ КЕРУВАННЯ ПРИСТРОЄМ НА БАЗІ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ
Стаття присвячена розробці та реалізації інтелектуальної системи керування FPV-пристроєм, яка здатна виконувати автономне донаведення на ціль при втраті зв'язку з оператором. Актуальність дослідження обумовлена широким застосуванням FPV-пристроїв та необхідністю подолання їх ключового недоліку - залежності від стабільного радіозв'язку. Система реалізована на платформі Orange Pi 5 Max та використовує модель YOLOv11 для детекції об'єктів, навчену на наборі даних VisDrone з подальшою оптимізацією для NPU. Для трекінгу множинних об'єктів застосовано алгоритм SORT з фільтром Калмана. Розроблено модульну багатопотокову архітектуру з інтеграцією протоколу MAVLink для комунікації з польотним контролером ArduPilot та PID-регуляторів для режиму автономного переслідування. Експериментальні випробування на статичному стенді підтвердили працездатність системи, проте виявили певні обмеження продуктивності: модель YOLOv11n забезпечує латентність 70-80 мс (камера 50 мс + інференс 25-30 мс), що відповідає вимогам реального часу, тоді як YOLOv11s демонструє кращу точність детекції, але сумарну латентність понад 120 мс. INT8 квантизація забезпечила прискорення у 1.5 рази з мінімальним зниженням точності. Для практичного застосування рекомендовано використання швидкодіючої камери з меншою затримкою, портування критичних компонентів на C/C++ та оптимізацію системного середовища.
МЕТОД ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ІДЕНТИФІКАЦІЇ РУХОМИХ ОБ'ЄКТІВ НА ОСНОВІ КЛАСТЕРИЗАЦІЇ ОЗНАК У МЕЛ-КЕПСТРАЛЬНОМУ ПРОСТОРІ
Впровадження інтелектуальних систем моніторингу в промислову автоматизацію та новітні транспортні системи потребує розробки методів ідентифікації рухомих об’єктів, здатних стабільно функціонувати в умовах високого рівня завад та обмеженої видимості. Традиційні амплітудні методи обробки є чутливими до нестаціонарності акустичних сигналів та зміни відстані до джерела, що ускладнює точну сегментацію динамічних станів об'єкта. Метою роботи є розробка методу ідентифікації фаз руху на основі мел-кепстрального аналізу, інтелектуальної кластеризації методом K-середніх, віконному перетворенні Фур'є, психоакустичній фільтрації та декореляції ознак у кепстральному просторі. В ході дослідження отримано матрицю ознак, яка дозволяє виділити цифровий відбиток об’єкта, інваріантний до коливань гучності. Експериментально підтверджено ефективність сегментації фаз наближення, проїзду та віддалення з високою швидкістю обчислень, що дозволяє інтегрувати метод у системи автоматизованого керування та технічної діагностики в режимі реального часу.
ВПЛИВ ОБ'ЄМНОЇ ЩІЛЬНОСТІ ЕНЕРГІЇ (VED) НА ПОРИСТІСТЬТА МЕХАНІЧНІ ВЛАСТИВОСТІ СПЛАВУ INCONEL 718, ВИГОТОВЛЕНОГО МЕТОДОМ ЛАЗЕРНОГО ПЛАВЛЕННЯ В ПОРОШКОВОМУ ШАРІ
У роботі досліджено вплив об’ємної щільності енергії (VED) на формування пористості та механічні властивості жароміцного нікелевого сплаву Inconel 718, виготовленого методом LPBF. Актуальність дослідження зумовлена тим, що в більшості сучасних робіт відносна щільність (пористість) матеріалу розглядається як основний критерій якості адитивно виготовлених виробів, тоді як вплив варіації VED за умови досягнення однакового рівня відносної щільності залишається недостатньо вивченим. Дослідні зразки були виготовлені при двох значеннях VED - 48,7 та 57,6 Дж/мм3 - із забезпеченням однакової високої відносної щільності на рівні 99,8 %. Проведено металографічний аналіз полірованих шліфів із кількісною оцінкою пористості, а також випробування на розтягування. Встановлено, що за однакової відносної щільності характер типу та розміру пор суттєво відрізняється залежно від значення VED. При більш високому значенні VED спостерігається підвищена кількість дрібних пор розміром 2-3 мкм, тоді як при меншому значенні VED фіксується їх менша загальна кількість, проте наявні поодинокі пори більшого розміру (до 17-20 мкм). Показано, що зміна VED практично не впливає на тимчасовий опір. Водночас виявлено суттєвий вплив VED на пластичні характеристики: зразки, виготовлені при VED 57,6 Дж/мм3, характеризуються підвищеними значеннями відносного подовження та звуження порівняно із зразками, отриманими при VED 48,7 Дж/мм3. Отримані результати підтверджують, що оцінка якості LPBF-виробів лише за показником відносної щільності є недостатньою. Варіація VED може зумовлювати відмінну морфологію дефектів та різний рівень пластичних властивостей навіть при однаковій відносній щільності матеріалу. Це вказує на необхідність комплексного підходу до оптимізації режимів LPBF з урахуванням не лише щільності, але й стабільності та відтворюваності механічних характеристик.
КОНСТРУЮВАННЯ ЗАПИТІВ ДЛЯ КЛАСИФІКАЦІЇ ЗЕМНОГО ПОКРИВУ БЕЗ НАВЧАЛЬНИХ ПРИКЛАДІВ ЗА ДОПОМОГОЮ МУЛЬТИМОДАЛЬНИХ МОВНИХ МОДЕЛЕЙ НА ЗНИМКАХ SENTINEL-2
Класифікація земного покриву за супутниковими знімками є важливим завданням екологічного моніторингу, містобудівного планування та агрономії. Мультимодальні мовні моделі (VLM) дозволяють виконувати цю задачу без розмічених тренувальних даних, проте під час їх застосування виявлено системну проблему - хибну класифікацію за кольором сегментаційної маски (color leakage), коли модель ухвалює рішення не за вмістом зображення, а за довільним кольором маски. Метою роботи є розробка протоколу конструювання запитів для усунення цього явища та порівняння двох стратегій обробки супутникових знімків (багатокластерної та однокластерної). Запропоновано протокол із чотирьох інваріантів (TCI першим, сіра маска, заборона кольорових описів, фіксований JSON-формат) та зіставлено Варіант A (багатокластерний) і Варіант Б (однокластерний) на зображеннях Sentinel-2, що дозволило усунути хибну класифікацію за кольором маски та призвело до підвищення частки відповідей у коректному JSON-форматі (FCR) з ≈ 60 % до 97 %. Варіант Б досягає mIoU ≈ 13,2 %, що на 6,1 відсоткового пункту перевищує Варіант A; найкраща комбінація (UNet-encoder + GPT-4.1, Варіант Б) досягає 46,2 % mIoU.
ЗАКОНОМІРНОСТІ ФОРМУВАННЯ СУМАРНИХ ЕНЕРГЕТИЧНИХ ВИТРАТ РУКАВНИХ ФІЛЬТРІВ З ІМПУЛЬСНОЮ РЕГЕНЕРАЦІЄЮ НА СТАДІЯХ ВИГОТОВЛЕННЯ ТА ЕКСПЛУАТАЦІЇ
В роботі розглянуто енергоспоживання протягом життєвого циклу будівництва та експлуатації фільтрів рукавних з імпульсною регенерацією (ФРІР) для очищення димових газів від пилу. Зібрані, узагальнені та проаналізовані експериментальні дані ФРІР, що розроблені та реалізовані компанією ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» на підприємтсвах гірничо-металургійного комплексу України протягом останніх 30 років. Отримані залежності площі фільтрації, маси та витрати стисненого повітря від продуктивності фільтрів дозволили визначити реальне енергоспоживання, в тому числі енерговитрати на виготовлення металу і будівництво корпусу та механічного обладнання фільтрів, енерговитрати на створення фільтрувальних рукавів, витрати електроенергії на роботу вентилятора для транспортування димових газів через фільтр та витрати електроенергії на роботу компресора для компримування повітря, що використовується в системі регенерації. Встановлено, що енергетичні витрати на експлуатацію протягом одного року є співмірними з енерговитратами на виробництво фільтраційної установки. Обидві величини демонструють близькі значення в абсолютних показниках, а також дуже подібний характер залежностей. Така відповідність дозволяє по-новому поглянути на структуру енергетичного навантаження фільтраційних систем упродовж життєвого циклу, а також виділити ті параметри, які мають суттєвий вплив на сумарну енергоємність.
СУЧАСНІ ІНФОРМАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ ОПРАЦЮВАННЯ ТА ПОШУКУ ОЦИФРОВАНИХ ДОКУМЕНТІВ У НАВЧАННІ СТУДЕНТІВ СПЕЦІАЛЬНОСТІ В 13 «БІБЛІОТЕЧНА, ІНФОРМАЦІЙНА ТА АРХІВНА СПРАВА»
Розглядаються процеси оцифрування документної спадщини та створення електронних колекцій у бібліотечних і архівних установах. Особливу увагу приділено класифікації документів, що підлягають оцифруванню, зокрема унікальним матеріалам, архівним і бібліотечним фондам, рукописам, документам підвищеного попиту та матеріалам, представленим в обмеженій кількості. Оцифрування таких документів вважається ефективним підходом до збереження оригіналів із одночасним забезпеченням ширшого доступу до інформаційних ресурсів. Описано технологічні етапи створення цифрових копій, зокрема сканування, технічне опрацювання зображень, контроль якості та зберігання цифрових файлів. Окремий акцент зроблено на створенні страхових копій, призначених для довготривалого зберігання, а також користувацьких електронних версій, орієнтованих на публічний доступ. Також проаналізовано роль інформаційних систем в управлінні оцифрованими матеріалами. Цифрові ресурси описуються та обліковуються за допомогою спеціалізованих баз даних і стандартів метаданих, що забезпечують упорядкування, ідентифікацію та пошук електронних документів. Використання інтегрованих платформ дає змогу фахівцям координувати процеси оцифрування, опису, зберігання та поширення цифрових матеріалів у межах єдиного технологічного середовища. Особливу увагу приділено організації цифрових колекцій та впровадженню пошукових інструментів, які забезпечують швидке знаходження релевантних документів в електронних бібліотеках і архівах. Крім того, підкреслено важливість інтеграції технологій оцифрування в освітній процес підготовки здобувачів спеціальності В 13 «Бібліотечна, інформаційна та архівна справа». Вивчення принципів створення та управління цифровими колекціями формує у майбутніх фахівців компетентності, необхідні для роботи з електронними ресурсами, організації цифрових архівів і забезпечення довготривалого збереження документної спадщини. Реалізація таких підходів сприяє розширенню доступу до культурної та наукової інформації, а також посиленню ролі цифрових технологій у розвитку сучасної інформаційної інфраструктури.
ЛОКАЛЬНА ПОДАЧА МОДИФІКУЮЧИХ КОМПОНЕНТІВ У ЗОНУ ВІБРАЦІЙНОГО УЩІЛЬНЕННЯ БЕТОННОЇ СУМІШІ
У статті розглянуто систему локальної подачі цементного молочка або рідких модифікуючих компонентів безпосередньо в зону ущільнення бетонної суміші. Обґрунтовано доцільність поєднання глибинного вібраційного впливу з дозованим гідравлічним введенням активної рідкої фази, що дозволяє підвищити ефективність формування щільної та однорідної структури бетону. Запропоновано конструктивно-технологічну схему системи, до складу якої входять бак для приготування цементного молочка або модифікуючої рідини, електрична мішалка, насос, манометр, запобіжний клапан, дросель, кран, напірна магістраль і глибинний вібратор із насадкою для локального введення рідини. Розглянуто послідовність роботи системи, яка передбачає приготування однорідної суспензії, її подачу під тиском до глибинного вібратора та введення через жиклери безпосередньо в активну зону ущільнення бетонної суміші. Показано, що локальне введення цементного молочка або модифікуючих компонентів у вібраційно збуджену суміш сприяє кращому змочуванню заповнювача, зменшенню кількості порожнин і сухих включень, покращенню контакту цементного каменю із заповнювачем та підвищенню однорідності бетонної структури. Встановлено, що ефективність роботи системи залежить від узгодження параметрів тиску, витрати, діаметра жиклерів, тривалості подачі та режиму вібраційного ущільнення. Одержані результати можуть бути використані для вдосконалення технології ущільнення бетонних сумішей, особливо у виробах складної форми, густоармованих конструкціях, жорстких і малорухомих сумішах, а також для подальшого обґрунтування параметрів систем локального введення рідких модифікуючих компонентів.
ТЕКСТОВИЙ СТАНДАРТ ОПИСУ API ЯК ІНСТРУМЕНТ ПІДВИЩЕННЯ ЯКОСТІ ТЕСТУВАННЯ ПРОГРАМНОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ
У сучасній розробці програмного забезпечення якість тестування API-інтерфейсів суттєво залежить від повноти їх документування. Актуальність дослідження зумовлена відсутністю єдиного стандарту для текстового опису API у корпоративній документації - Confluence, Google Docs та аналогічних системах. Встановлено, що бізнес-аналітики наприклад, описують ендпоінти довільно, так в одних документах зазначається лише URL, в інших - лише назва операції, тоді як інформація про параметри, коди помилок та авторизацію відсутня. Це призводить до неповного тестового покриття та збільшення кількості дефектів, що виявляються на пізніх стадіях розробки. Метою дослідження є розробка мінімального стандарту текстового опису API - MADS (Minimal API Description Standard) - та обґрунтування його структури на основі аналізу академічних джерел і реальної практики тестування. Запропонований стандарт містить десять полів, згрупованих у чотири блоки: ідентифікація ендпоінту, вхідні дані, вихідні дані та контекст безпеки. В статті проведено дослідження яке демонструє, що застосування MADS дозволяє тестувальнику безпосередньо формувати повний набір тест-кейсів, що охоплюють позитивні сценарії, граничні значення та обробку помилок, без додаткових уточнень вимог. Як результат це впливає на якість вихідного продукта.
ПРОГРАМНА РЕАЛІЗАЦІЯ МАТЕМАТИЧНИХ МОДЕЛЕЙ ПРОДУКЦІЙНИХ ФОРМ БАЗ ЗНАНЬ ДИСПЕТЧЕРИЗАЦІЇ РЕЖИМІВ ЕНЕРГОСИСТЕМ
У роботі аналізуються підходи до інтелектуальних інформаційних комп'ютерних систем на основі баз знань для підтримки диспетчерського керування еклектичними системами в умовах дефіциту часу та ресурсів. Висвітлено специфіку застосування продукційної форми подання знань, що базується на реалізації кон’юнктивно-диз’юнктивних логічних операцій. Розглянуто завдання побудови виробничих експертних систем на теоретичній основі апарату мереж Петрі, що дозволяє генерувати несуперечливі логічні моделі прийняття рішень з урахуванням паралелізму. У роботі розглянуто завдання забезпечення якості нормальних та післяаварійних режимів електроенергетичної системи на основі використання евристичних методів ситуаційного управління та підтримки рішень диспетчера. Побудову бази знань запропоновано здійснювати на навчальних вибірках параметрів, отриманих відповідно до матриць планування факторних експериментів. У роботі запропоновано інтегральну модель представлення знань області диспетчерського управління на семантичних та продукційних мережах Результати роботи можуть бути використані як на вищому рівні диспетчерського управління, так і в районних електричних мережах під час планування протиаварійних заходів.
ДОСЛІДЖЕННЯ КУТА ВСТАНОВЛЕННЯ ЛОПАТОК ЗМІШУВАЧА ПРИМУСОВОЇ ДІЇ З ВЕРТИКАЛЬНИМ ВАЛОМ У СИСТЕМІ «ЗМІШУВАЧ — БЕТОНОНАСОС»
У статті розглянуто вплив кута встановлення лопаток змішувача примусової дії з вертикальним валом на процес перемішування бетонної суміші в технологічній системі «змішувач — бетононасос». Побудовано комп’ютерну модель змішувача в програмному комплексі SOLIDWORKS, що дало змогу дослідити рух суміші в робочій камері, оцінити розподіл швидкостей частинок та визначити зони недостатнього або надмірного перемішування. Як досліджуване середовище прийнято полістиролбетонну суміш D400 класу міцності В1,0, а швидкість руху лопаток під час моделювання становила 0,66 м/с. Розглянуто роботу звичайної лопатки шириною 100 мм при кутах встановлення 20° і 10°, а також кілька варіантів модернізованої вертикальної лопатки, зокрема конструкцію у вигляді «сапожка», лопатку з трикутним вирізом і лопатку з додатковими вікнами. Встановлено, що при куті встановлення звичайної лопатки 20° максимальна швидкість руху частинок суміші досягає 1,65 м/с, що може спричиняти надмірну інтенсивність перемішування в окремих зонах, тоді як зменшення кута до 10° забезпечує зниження максимальної швидкості до 0,7 м/с і більш рівномірний рух матеріалу. Показано, що вдосконалена вертикальна лопатка з вирізаними вікнами при куті встановлення 10° забезпечує збалансований режим перемішування з максимальною швидкістю близько 0,84 м/с та рівномірною циркуляцією суміші в об’ємі камери. Одержані результати можуть бути використані для обґрунтування раціонального кута встановлення лопаток, удосконалення конструкції змішувачів примусової дії з вертикальним валом, підвищення однорідності бетонної суміші та забезпечення її стабільної подачі бетононасосом.
МЕТОД ПРІОРИТЕТНОЇ GOSSIP-СИНХРОНІЗАЦІЇ РОЗПОДІЛЕНИХ ДАНИХ У ГРУПІ БЕЗПІЛОТНИХ ЛІТАЛЬНИХ АПАРАТІВ
Стаття присвячена розробці та дослідженню методу пріоритетної gossip-синхронізації розподілених даних у групі безпілотних літальних апаратів (БПЛА). Актуальність теми зумовлена стрімким розширенням сфер застосування роїв БПЛА у задачах моніторингу, розвідки, пошуково-рятувальних операцій та логістики, де ефективна синхронізація даних між агентами в режимі реального часу є необхідною умовою успішного виконання місії. Кожен апарат безперервно генерує сенсорні дані: телеметрію, координати, результати спостереження, які необхідно поширювати між агентами для прийняття узгоджених рішень. Існуючі методи синхронізації мають суттєві обмеження: стандартний gossip-протокол не враховує поточний стан вузлів при виборі партнера для обміну, а консенсусний алгоритм Raft вимагає значних витрат на призначення координатора і не забезпечує відмовостійкості при його відключенні. Проблема полягає у необхідності розробки методу синхронізації, який забезпечував би швидку збіжність та мінімальну давність даних у вузлах рою без централізованого координатора. Метою роботи є розробка методу пріоритетної gossip-синхронізації, що базується на функції пріоритету вузла. Кожен агент обирає партнера для обміну з імовірністю, пропорційною значенню його пріоритетної функції, а не рівномірно випадково. Для перевірки запропонованого методу проведено комп'ютерне моделювання для роїв від 50 до 200 БПЛА з усередненням по 30 незалежних запусках. Результати демонструють покращення збіжності на 2.1-5.6% та нижчу середню давність даних порівняно зі стандартним gossip-протоколом. Алгоритм Raft показав найповільнішу збіжність через накладні витрати на призначення координатора. Запропонований метод не потребує централізованого координатора, є відмовостійким при виході окремих агентів з ладу та природно адаптується до змін стану бортових підсистем.